Repetition+af+kap.+1+og+2+bog+1+og+kap.+1+bog+2

data og materiale med henblik på at udlede brugbare konklusioner || Det kræver informationer at kunne se sammenhænge, anvende modeller og træffe de rigtige beslutninger og analyser. Informationen får man gennem søgning. || Samtidig er en model en forenkling af den virkelighed, som modellen illustrer. || I afsætning er matrixmodellen særligt udbredt. Matrixmodellen er opbygget i to dimensioner – eller ud fra to akser – og viser den logiske sammenhæng mellem begreber. || 1: Hurtigsøgning: Hurtigsøgning foretages ved at skrive et par af de mest unikke termer i en basissøgning og håbe på det bedste.
 * Fagbegreb: || Def. || Forklaring: ||
 * Afsætningsøkonomisk metode || er tilvejebringende og bearbejdning af samfundsfaglig
 * En model || er en måde at systematisere begreberne eller faktorer på.
 * Fasemodel || Er en model som består af en række faser, man typisk gennemløber i en bestem rækkefølge. || Man anvender fasemodellen inden for mange områder i faget afsætning, da denne modelform strukturerer analysen, så man ikke glemmer elementer i sit analysearbejde. ||
 * Informationssøgning || Informationssøgning er grundlæggende i afsætning, da man har brug for viden for at kunne arbejde med fagets teorier. || Søgning efter informationer af alle slags. ||
 * Søgestrategi || er den overordnede plan for søgningen. || Der findes 4 søgestrategier:

2: Bloksøgning: Igennem viden eller en hurtigsøgning finder man relevante søgetermer og kombinerer dem i såkaldte blokke ved hjælp af søgeteknikker. Da begreber kan udtrykkes sprogligt på mange måder, samles alle tænkelige udtryksmåder i en stor blok for hver nuance af emnet. Derefter kombineres alle termerne i blokke med ”ELLER”, så der fremkommer et stort søgesæt, der repræsenterer nuancerne.

3: Kædesøgning: går ud på, at man via en hurtigsøgning søger en enkelt relevant post. Igennem denne post udtrækker man så nye søgetermer og foretager en bloksøgning med disse.

4: Citationssøgning: går ud på, at man undersøger dette materiales litteraturliste for relevant materiale, anskaffer sig dette materiale og gentager processen. || officiøse datakilder. ||
 * Søgeteknik || I forbindelse med søgestrategier har man nogle teknikker, man kan bruge for at forfine strategien. || I de fleste databaser og søgemaskiner benytter man sig af såkaldte boolske operatorer. Det er f.eks. og/and, eller/or, ikke/nok ||
 * Trunkering || Forskellige databaser bruger forskellige tegn til at trunkere (oftest ? eller *), men i enhver database burde trunkeringstegnet kunne findes under hjælp til søgning eller lignende. || Man kan også bruge ? eller * til at finde flere former af et ord. Søger man på ordstammen ”boligtekstil” og trunkerer dette ord, får man en bredere søgning, der så også kan afdække forretninger, varetyper, leverandører eller konkurrenter . På denne måde kan man måske få informationer, man ellers ikke ville opnå blot ved at søge på Jysk. ||
 * Kildekritik || Er en aktivitet man fortager sig for at vurdere kildens troværdighed || Hver gang man anvender materiale, bør man forholde sig til:* Hvem er forfatter/udgiver/afsender?
 * Hvem står bag denne hjemmeside? Er det en virksomhed, en privatperson, en offentlig institution eller en interesseorganisation?
 * Er der politiske eller ideologiske holdninger bag?
 * Er materialet aktuelt?
 * Går materialet i dybden med emnet eller er det for overfladisk behandlet?
 * Hvordan er informationerne indsamlet?
 * Er der en litteraturliste, links eller lignende, så der er henvisninger til andre bøger/artikler/hjemmesider?
 * Hvis det er en internetside, hvordan fandt man så siden? I en seriøs linkguide eller i Google? ||
 * Hypoteser || er antagelser, man ønsker at få be- eller afkræftet || En hypotese er ofte formuleret sådan, at den kræver svar på flere spørgsmål for at få et tilstrækkeligt grundlag for at kunne be- eller afkræfte den. ||
 * Datakilder || er de ressourcer, hvorfra man kan få informationer. || [[image:http://afs1.systime.dk/typo3temp/pics/6cac355a27.png width="397" height="244"]] ||
 * Sekundære datakilder || er informationer, der allerede er indsamlet. || Sekundære data er informationer, der allerede er indsamlet. Det er klart, at sekundære data har den store fordel, at de som hovedregel er billige at fremskaffe. Da man kan sidde i virksomheden og indsamle disse informationer, kaldes det også desk research . Arbejdet med sekundære datakilder er at finde de rigtige informationer og derefter strukturere dem. Man skelner mellem interne og eksterne sekundære data. ||
 * Interne sekundære datakilder ||  || * Kundedatabaser og salgsdatabaser, der giver basale informationer om kunderne og deres køb ud fra information typisk indhentet gennem virksomhedens sælgere.
 * Årsregnskaber, der kan sammenlignes med branchens normtal, dvs. hvor godt man klarer sig i forhold til konkurrenterne.
 * Tidligere undersøgelser man har lavet, der måske kan afdække ny viden om fx forbrugsmønstre. ||
 * Eksterne sekundære datakilder ||  || findes uden for virksomheden. Det er oftest steder, hvor man enten abonnerer på informationer om et givet emneeller kan få dem gratis. Man taler om to former for datakilder: officielle og
 * Primære data || er informationer, der fremskaffes til et specielt formål. || Primære data er data, der er fremskaffet til den specielle opgave, der skal løses. Det er typisk analyseopgaver i forbindelse med købernes livsstil, vaner, holdninger og præferencer. Men det kan også være helt nye problemstillinger, som ikke har været bearbejdet før. Primære data findes i primære datakilder . ||
 * Ad hoc-analyser ||  || Ad hoc-analyser er analyser, der laves til et bestemt formål, og som typisk kun gennemføres en enkelt gang. Det kan enten være i samarbejde med et analyseinstitut, eller virksomheden kan selv gennemføre analysen. ||
 * Standardanalyser ||  || Standardanalyser er kendetegnet ved at have et mere alment præg. Ofte er det analyser, der laves for kunder, der jævnligt har brug for løbende tilbagemeldinger. ||
 * Panelundersøgelser ||  || er analyser, som gennemføres ﬂere gange med de samme respondenter. Man bruger analyserne til at belyse udviklingen i fx et mærkes markedsandel, indkøbsfrekvens, valg af forretning, kundeproﬁl og kundeloyalitet. Det mest kendte husstandspanel er GfK ConsumerScan, hvor der hver uge indsamles indkøbsdata fra et repræsentativt udsnit af de danske husstande. Hver uge indrapporterer de udvalgte husstande deres indkøb af en stor del af dagligvareforbruget. ||
 * Medieundersøgelser ||  || belyser danskernes medievaner, dvs. hvem der læser, ser og lytter til hvad.De tre største udbydere er Gallup, ACNielsen og GfK Danmark:
 * Gallup IndexDanmark
 * ACNielsen AIM MarketMonitor
 * GfK Danmark ||
 * Database || er en større mængde information, som er organiseret på en bestemt måde, der vedrører et eller flere relaterede emner. || Databaser er blevet centrale datakilder for mange markedsanalyser, da de som oftest indeholder mange informationer. Illustration 2 indeholder en række eksempler på databaser. Databaser lagres i databaseprogrammer, der gør det muligt at søge elektronisk i dem. Det gør det forholdsvis let at søge i databaserne og fremskaffe informationer hurtigt og billigt. Skriv note ||
 * Respondent || er den person, man interviewer. ||  ||
 * Kvantitative metoder ||  || indsamles kvantificerbare data, altså oplysninger som det er muligt ”at sætte tal på”. Det kan fx være oplysninger om, hvor meget cola der drikkes i Danmark om året, og hvor ofte det drikkes. Disse data kaldes hårde data . ||
 * Population || er det totale antal personer i et geografisk afgrænset område/marked, man ønsker at undersøge. Populationen kaldes også undersøgelsens univers . ||  ||
 * Stikprøve || er et udsnit af populationen, der undersøges med henblik på at give et billede af hele populationen. ||  ||
 * Repræsentativitet || betyder, at en undersøgelse giver et vellignende miniaturebillede af hele populationen. || Nogle gange gennemføres undersøgelser med et udsnit af befolkningen, således at stikprøven ligner befolkningen og udgør et miniunivers med samme karakteristika. Man tager så mange procent mænd og kvinder, som man ved, der er i befolkningen. Det samme gøres med hensyn til forskellige aldersklasser, og hvor man bor i landet. ||
 * Reliabilitet || er en undersøgelses pålidelighed. Ved høj reliabilitet kan en undersøgelse foretages flere gange, og man vil opnå det samme resultat hver gang. || Men reliabilitet er ikke nok. Det er ikke nok, at vi får stabile måleresultater – vi må være sikre på, at vi rent faktisk måler det, vi ønsker at måle! Er dette krav også opfyldt, kan man sige, at undersøgelsesdesignet er valid, eller det har en stor validitet . ||
 * Validitet || er et udtryk for, hvor godt man kan måle det, man er ved at undersøge. || Enhver seriøs undersøgelse tager altid stilling til, om resultaterne har en høj reliabilitet og en stor validitet, da man ud fra dette bedre kan vurdere, hvor god undersøgelsen er. Skriv note ||
 * -- || ---Kap 1 bog 2-- || -- ||
 * Et marked || er det område, hvor en gruppe af købere (Efterspørger) og sælgere (udbydere) af et produkt eller serviceydelse mødes. ||  ||
 * En branche || er de virksomheder, der fremstiller produkter eller serviceydelser, der indbyrdes dækker samme behv. ||  ||
 * SBU (Strategic Busniess Unit) || er et forretningsområde med egen ledelse, egen konkurrenter, egen strategi og eget regnskab ||  ||
 * Mikroniveau || er det analyseniveau der omhandler enkelte dele af samfundet, typisk forbrugere eller virksomheder ||  ||
 * Makroniveau || er det analyseniveau, der omhandler samfundsøkonomiske faktorer, der har betydning for virksomhedens og konkurrenternes situation ||  ||