Nichlas+christensen

= = == = = =//Nichlas Christ////ensen://= = **18år gammel fødselsdag den. 20 januar 1995.** = = **Jeg bor** i skive med min familie, ude i Glatrup. tidligere gik jeg på Brårupskole hvor jeg gik indtil 9 klasse og hoppede direkte her hen på HHX = = **Jeg arbejder også en del i den velkendte butik Rema 1000, 1-2 gange om ugen for at tjene lidt cash** = = **Jeg går på HHX i klassen ØMA i skive vi 28 elever i klassen** = = I min fritid er jeg sammen med vennerne og laver lektier =

__//** Hvilke medier er godt til hvem Den 24-10-2011 **//__
Altså det er jo forskellig for person til person hvad der er godt på forskellige tidspunkter på dagen. Facebook er relevant nå man keder sig derhjemme eller lige har brug for at se hvad der sker og hvad folk sidder og laver det er meget hurtig til at få kontakt på en person fordi folk næsten altid er på facebook endten på mobilen eller computeren, facebook er fra en aldersgruppe fra 10 år og opefter som personens behov nogle bruger det mere end andre men idag køre rigtig mange debatter og forskellige andre ting over facebook.

Twitter er noget nyt for mig og noget jeg kun for det meste bruger i skolen da vi er i en forsøgs klasse der tester om Twitter er relevant i indlæringen, da lærene også har Twitter er det nemt at komme i kontakt med dem derover da de svare meget hurtig.

Så er der Ekstrabladet jeg også bruger men det er nu bare for at lige for at få opfrisket hvad der sker i ind og udland, og nyheder som sport

Systime er en i-bog en bog på nettet som vi også bruger i nogle fag istedet for at have taske bøger.

Google er også et godt media der bliver brugt utroligt meget det er en hjemmeside hvor du kan finde alt hvad du har brug for lige fra opskrifter til jordens indre

youtube er også en rigtig god hjemmeside du kan se videoer og høre alt nyt musik uden det koster penge og høre og se. Man kan også oprette en bruger og ligge sine egne film ind man selv har lavet eller filmet og få andre til at se dem

**Herunder er mit personlige læringsnetværk:**


=Reflektion start 3 år:=

Jeg er meget utilfreds med min præsentation med min årsprøve, jeg føler der gik mange ting galt, hvilken man nemt kan se ud fra min karakter. Dog vil jeg gerne sige at det ikke var så slemt at jeg ikke bestod Jeg brugte intet fra mit personlige læringsnetværk da vi fik af vide at vi ikke måtte, og nej jeg brugte ikke samleviden.wikispaces.com Nej det gjorde jeg ikke i denne opgave
 * Var du tilfreds med din indsats i.f.m. årsprøven i VØ? **
 * Hvad brugte du fra dit personlige læringsnetværk? **** Brugte du __ samleviden.wikispaces.com __ **
 * Trak du på nogle personer/organisationer som du følger på Twitter? **

Ja den var jeg tilfreds med det gik godt Vi brugte Facebook og twitter for at se om Stelton brugte det men brugte ikke samleviden.wikispaces.com. jeg brugte også mine familie, venner og klassen til at komme med input
 * Var du tilfreds med din indsats i.f.m. Eksamen i EC? **
 * Hvad brugte du fra dit personlige læringsnetværk? **** Brugte du __ samleviden.wikispaces.com __ **

Nej det gjorde jeg ikke
 * Trak du på nogle personer/organisationer som du følger på Twitter? **

Nej jeg har ikke tænkt på SRP i sommerferien for at være ærlig men her efter sommerferien hvor vi har fået en opsamling på det så tænker jeg da på hvad jeg vil skrive i, da det er godt og vel 20 sider vi skal skrive så er der en del man skal tænke på for at kan få nok at skrive om så det fylder de 20 sider vi nu skal. Jeg tror jeg vil skrive i **V**irksomhedsøkonomi og **A**fsætning i min SRP Ja jeg tror godt jeg kan bruge wikien til min SRP da der er blevet skrevet rigtig meget relevant derinde Det kommer an på hvad jeg vil skrive om
 * Har du tænkt på SRP i sommerferien? **
 * Ved du noget om fag/emne? **
 * Kan du bruge wikien? **
 * Kan du bruge Twitter? **

**SME PROJEKT**

 * Antal sendte Tweets:** 722
 * Folk der følger mig på Twitter:** 58
 * Folk jeg følger på Twitter:** 66
 * Hvor mange hashtag jeg har åbent i Tweetdeck:** 4
 * Hvor mange Retweets jeg har sendt:** 0

=**Min digitale dannelse:**= 1. Ja jeg kan godt finde relevant information til en opgave 2. Jeg kan også bruge de informationer jeg finder til at få en Mer´ viden 3. Jeg kan godt bestemme om det er rigtig eller forkert den viden jeg for. 4. Jeg kan godt finde ud af at bearbejde de fundne informationer kreativt, men også på en ny tænkende måde, jeg kan også være kritisk på min valgte informationer
 * INFORMATIONSBEARBEJDNING**

1. Jeg kan godt finde ud af at udtrykke mig i de nye medier, som Twitter, samleviden, og andre hjemmesider vi har fået tildelt til at søge på 2. Jeg kunne godt blive bedre til at bruge nogle faglige udtryk, men ellers er jeg faglig relevans 3. Jeg kan godt udtrykke mig selvstændig når jeg sidder for mig selv og stadig opnå feedback, det har jeg f.eks. gjort i vores konference vi havde på skolen 4. Jeg kan godt udtrykke mig kreativt, innovativt og være kritisk hvis jeg ikke er enige i nogle ting.
 * UDTRYKSEVNE OG FORMIDLING**

1. Jeg kan godt reflektere over nogle ting som dukker op når jeg kigger rund på medierne. 2. Jeg kan godt reflektere over noget fagligt igennem medier 3. Jeg kan godt handle selvstændig efter jeg har haft en refleksion over en ting der undre mig så kan jeg godt følge op på det. 4. Jeg kan godt reflektere over noget jeg er kritisk overfor og også noget innovativt
 * REFLEKSIVITET OG DØMMEKRAFT**

1. Jeg syntes selv jeg er god til at deltage i en kommunikation vi har på klassen hvis jeg ikke er enig i det 2. Jeg deltager også i ting der har noget med det faglige at gøre 3. Jeg syntes også jeg viser hensyn til andre men er stadig selvstændig og faglig i min deltagelse 4. I samfundet, er jeg kritisk og kommentere selvfølgelig på det hvis jeg ikke føler det er rigtig, jeg er kreativ til at komme med ideer, og er innovative i samfundet.
 * DELTAGELSE OG KOMMUNIKATION**

= SME-dag.... Opgaver til SME-dag d.1. oktober.... Virksund kursushus =


 * Opgave 1 **

Verdenskrisen, omfattende økonomisk krise i 1930'erne. Verdensøkonomien blev fra omkring midten af 1800-t. så integreret, at dårlige og gode tider i et større land bredte sig til andre lande, og frem til 1939 var svingninger i den økonomiske aktivitet et regelmæssigt fænomen i hele den vestlige verden. I mellemkrigstiden var der tre økonomiske kriseperioder eller [|depressioner], 1920-22, 1929-33 og 1937-38, og af disse var verdenskrisen 1929-33 langt den alvorligste både pga. dens længde og pga. den meget store [|arbejdsløshed], den var årsag til.
 * Her har vi forklaret krisen i 30érne **

Til Danmark nåede krisen først i 1931. Indtil da havde det danske erhvervsliv fordel af de faldende priser på importerede råvarer, men derefter blev landbruget ramt af restriktioner på eksportmarkederne, og industrien af øget konkurrence på hjemmemarkedet fra udenlandske varer. I 1932 nåede arbejdsløsheden op på 32% af de forsikrede. Den danske model bygger på Septemberforliget fra 1899, hvor Dansk Arbejdsgiverforening og det der i dag er LO indgik et forlig om, hvordan spillereglerne på det danske arbejdsmarked skulle være[1]. Aftalen er grundlag for Hovedaftalen. Septemberforliget anerkendte arbejdsgivernes ret til at lede og fordele arbejdet. Derudover indeholdt forliget reguleringer af, hvordan overenskomster skal indgås og opsiges og hvordan konflikter skal iværksættes, heriblandt sympatistrejke og sympatilockout.[2] I daglig tale daglig kaldes arbejdsgiverorganisationerne og fagforeningerne også arbejdsmarkedets parter. ** Opgave 2 ** ** Her har vi fundet en analyse af digtet ”Middag” ** Josefine Riber 1.k 30. november 2007
 * Her har vi fundet den historiske bagrund for den danske model **

Analyse og fortolkning af Tom Kristensens digt "Middag" Dette digt af Tom Kristensen (1893-1974) er fra hans første digtsamling "Fribytterdrømme", der udkom i 1920. Digtets titel "Middag" får mig umiddelbart til at tænke på en middag. Et aftensmåltid måske for et kærestepar. Men når jeg så læser digtet igennem, ser jeg straks at det på ingen måde har noget med et måltid at gøre. Det handler om noget helt andet. Men det er faktisk svært at bestemme hvad det egentlig handler om, fordi det er meget uoverskueligt. Det er som om det hele tiden er noget nyt der står. Det relaterer ikke til én bestemt person, eller én bestemt ting, snarere et sted. Jeg tror dette digt foregår i en middagsstund ­ midt på dagen, i byens midtpunkt. For de mange ord han bruger, er ord der beskriver en by. F.eks. i 1. strofe, vers 1 og 2: "Ned gennem gaden, som gik i en bue og slynged trafikken ud på en plads" For mig lyder bl.a. disse to vers som en beskrivelse af byen. "Gaden" og "trafikken" får mig til at associere til et miljø som udgøres af en by med biler der dytter og kø i alle retninger (dog biler i en anden mængde end vi er vant til i dag). Går man lidt længere ned i teksten, i de følgende strofer står det mig tydeligt at Tom Kristensen beskriver en helt normal middagsstund midt i en by. Grunden til at jeg tror det er middag og ikke en eftermiddag er, at han i strofe 1, i de sidste vers, skriver: "Hen over de mørke mure sprang solen fra ruderne ned på markisen rislede ned af det skråt spændte tøj og drypped på fortovsflisen" Når jeg læser dette får jeg et billede i mit hoved af solen, der står højt på himlen og først når til ruderne og dernæst skinner ned på butiksmarkiserne, som måske stadig er lidt våde af nattens dug. Det er en varm sommerdag, og det lyder som om at solen "springer frem" bag de store mørke 1

Josefine Riber 1.k 30. november 2007

kontorbygninger, stormagasiner og hoteller. Solen er altså "hoppet ud af dynen" og er klar til at skinne en hel dag, på den travle by. Den er ikke på vej til at gå ned, tvært imod. Jeg får indtryk af at det er en travl by, Tom Kristensen beskriver. Allerede i strofe 2, de første to vers skriver han: "Asfalten flammed af sted med trafikken, Med cykler, med biler. Af sted! Af sted!" Og senere i 4. strofe vers 5: "Så blev der spurt på og sus på og fart på" Her har ingen tid til at trække vejret dybt og se sig roligt omkring. Alle suser af sted i deres biler, og ræser rundt på deres cykler. "Af sted, af sted" som han selv skriver. Han gør det rigtig tydeligt at der er fart over feltet, og at folk vil gøre alt for at komme hurtigt frem. Desuden gør han det også klart at det er en storby. Eller i hvert fald en by med knald på og farver og larm i alle retninger. Der er skilte i alle forskellige farver, og susen og brusen hvor end man kigger hen. En travl by! De mennesker der bliver beskrevet i digtet er bl.a. en "kælling" (Strofe 3, vers 5-8). Folk i byen råber skældsord af hende, fordi hun går rundt i byen og tilsyneladende er i vejen for trafikken, selvom hun måske bare går en fredelig tur. Folk bliver irriterede på hende, og råber af hende, måske endda uden at hun har så meget som kigget på dem. Som læser får jeg medlidenhed med kvinden. I mange af stroferne nævnes en kioskdreng. Han beskrives med ord som "flimrende skygge", "vrikkende jollende", "hastig", "lille" og "vildskabens krater skummer om drengen", "hvis hjerne i middagen funkler". Det lyder som om han er en lille dreng som ingen bemærker ­ han omtales som skygge. Men hans hjerne funkler ­ altså er han kvik og har hjerne, selvom han bare omtales som en skygge. Han skildres som en flagrende skygge, der klarer sig, bl.a. med rappe replikker, midt i et kaos af "flammer af grelle plakater", "Vildskabens krater" og "farver og støj". Han kender sikkert byen ud og ind. Også han får læserens sympati, for hvorfor er en stakkels dreng så godt som 2

Josefine Riber 1.k 30. november 2007

usynlig bare fordi han er en kioskdreng ­ en dreng fra arbejderklassen måske. I strofe 6 nævner Tom Kristensen "kærlighed set i et flaskeskår", hvilket igen viser os hvor hans medfølelse ligger. Han snakker her om de mennesker der kun er lykkelige i deres rus. De mennesker hvis eneste lykke er spiritus. Det er et typisk ekspressionistisk træk at lægge medfølelsen på de lavere lag. Dette er et rimdigt. Det er på 7 strofer, og er sat meget enkelt op, selvom det virker meget overvældende når man læser det. Det er et digt med krydsrim, og der er 8 vers i hver strofe. Man kan se i mange af stroferne at der er et spil med ordene. F.eks. i strofe 4, 1. vers: "Nu var der fri bane, god bane, glat bane" Det er meget typisk for digte at denne leg med ordene optræder. Udover det, forekommer der gentagelser i dette digt. F.eks. ser vi "Af sted! Af sted!" både i strofe 2 og 7. "Skilte" bliver også nævnt i mange af stroferne, og i strofe 5, vers 3-8, er der endnu en leg med ordene i form af gentagelser: "Skilte så røde som Dannebrogs flagbund. Skilte så røde som kød, der er råt, Skilte i gult som en mat citron, Skilte i bladgrønt og skilte i okker, Skilte som ferskner og skilte som laks Og skilte som bare pokker" En gentagelse af ordet "skilte", hvilket gør at vi forestiller os en hel masse skilte i en masse forskellige farver. Jeg kommer faktisk til at tænke på Tokyo, hvor der er store lysskilte overalt, selvom jeg nu ikke tror at det er Tokyo Tom Kristensen mener med dette digt. I dette digt er det storbymiljøet vi hører om, set ud fra Tom Kristensens øjne, og han bruger mange elementer i digtet for at beskrive byen som han ser den. F.eks. tror jeg det er helt bevidst at digtet her er skrevet i talesprog, og ikke formelsprog. For storbyen er et sted eller hjem for alle, og ikke 3

Josefine Riber 1.k 30. november 2007

kun for personer i de højere lag. Mange af de ord han bruger er også blevet ændret lidt, eller stavet anderledes for at de passer bedre ind i rytmen. F.eks. strofe 1, vers 2: "Og slynged trafikken ud på en plads" "Slynged" findes faktisk slet ikke på dansk. Skulle det være korrekt stavet skulle det have heddet: "slynget, slyngede eller slyngende" Ordet "slynged" findes simpelthen ikke, men Tom Kristensen vælger at bruge det alligevel, for at digtet får det rigtige tryk, og måske også for at stå i kontrast til formelsproget (hvilket han også gør ved at benytte bandeord og skældsord). Andre eksempler på samme princip er disse ord: "flammed, flimred, gnistred, sprudled, durred, skingred, hujed, jolled osv." Disse let ændrede ord ser vi mange steder i digtet. Dette digt virker kaotisk og sprudlende. Præcis som jeg tror Tom Kristensen opfatter byen. Forfatteren giver digtet en sanselighed, bl.a. ved at benytte et væld af farver (dannebrogsrødt, kødrødt, citrongult, solgult, okker, cinnober og bladgrønt). Han tillægger byens ellers neutrale objekter en form for sjælelighed. F.eks. "slynger gaden trafikken ud på en plads", "solen springer og risler" og "husene ranker sig". Dette kaldes besjæling. Der er ikke mange substantiver der får lov at stå alene i digtet. De fleste ledsages af sanselige adjektiver, som f.eks. "spraglede skilte", "grelle plakater", "laksrøde kvinder" og "solgule heste". Jeg tror at "Middag" er (eller var) Tom Kristensens bud på det daværende storbymiljø. Jeg tror han syntes der var meget gang i den. Verden var et smukt men råt sted. Skilte i alle farver alle vegne, trafikkaos, råbende folk osv. Vi hører ikke om nogen mennesker der går en hyggelig tur i solskinsvejret eller folk der har tid til at sætte sig på en bænk og slappe af. Nej, alle folk har travlt med dem selv, og med at komme frem. Stress løber af med alle folk, og gør dem blinde for den ellers solskinsrige dag. Det er et lille vink om at man skal leve lidt mere i nuet, tror jeg. For alle har brug for en puster en gang imellem, også byen, og de folk der er i byen. Tom Kristensen voksede op i det indre København, og måske savnede han i virkeligheden et lille "break" fra den larmende by. Lige så snart der er kommet det mindste ro på det hele, kommer en flok biler susende rundt om

4

Josefine Riber 1.k 30. november 2007

hjørnet igen og dytter af bilen foran som dytter af bilen foran osv. Som Tom Kristensen skriver i strofe 4: "Nu var der fri bane, god bane, glat bane Asfalten ryddet for vogne og folk. Fjernt durred larmen i gammel og mat vane, Sporvognen skingred som skrab med en dolk. Så blev der spurt på og sus på og fart på, Gummien hujed langs asfaltens flade." Ligeså snart asfalten er ryddet for larmende biler, høres en ny trafikbombe lidt længere væk, som hurtigt dominerer byen igen. Tom Kristensen præget dansk forfatterskab rigtig meget, og han var en dygtig og anerkendt forfatter, der lavede mange fantastiske værker. Han er dog mest kendt for en af hans romaner der hedder "Hærværk", og for hans første digtsamling "Fribytterdrømme". Han var fra barnsben meget fascineret af farver og kunne godt lide at lege med ordene, hvilket jeg mener dette digt bærer præg af. Måske er det derfor han blev til den forfatter han gjorde, og skrev om den slags emner han gjorde, eller måske var det verdenskrigen, der i en eller anden form rykkede hans litterære fokus lidt indad, og gav ham lyst til at skrive om de emner han valgte til sine værker. Hans værker er stadig populære i dag, og jeg tror faktisk at de fortsætter med at være det i femtiden! ** Opgave 3 ** ** Her vil vi vise hvor man finder hæftelsesformlen i en virksomhed. Og i dette tilfælde B&O ** Det kan man jo se alt efter om det er et ApS, A/S, IS og enkelmandsvirksomhed. I et aktieselskab hæfter aktionærerne begrænset for virksomhedens gæld, og i dette tilfælde er B&O også et Aktieselskab ** Opgave 5 ** ** Her vil vi se hvordan B&O klare sig økonomisk ** B&O økonomiske situation ser rigtig dårlig ud de har stort underskud og meget røde tal på bundlinjen, dog har de holdt sig inde for det de selv havde regnet med. Men alt i alt går det rigtig dårlig for virksomheden. [] []